Педагогічні технології оцінювання умінь саморегуляції емоційного стану студента-вокаліста - Оу Цзяюй (Педагогічна Академія: наукові записки, 2025)
Мета статті полягає у висвітленні педагогічних технологій оцінювання умінь саморегуляції емоційного стану студента-вокаліста як у процесі роботи над музичним твором, так і безпосередньо під час його прилюдної інтерпретації. У процесі проведеного дослідження застосовувались науково-пошукові методи: аналіз науково-методичної літератури з проблеми дослідження; узагальнення досвіду концертно-сценічної діяльності вокалістів; моделювання змісту вихідних наукових досліджень проблематики концертно-сценічної діяльності вокалістів у формулювання критеріїв та параметрів оцінювання їх умінь саморегуляції емоційного стану тощо. Результати аналізу літературних джерел надали змогу довести, що саморегуляцію емоційного стану студента-вокаліста необхідно розглядати з позицій не тільки мистецтвознавства та психології, а й педагогіки, адже саме остання галузь науки «володіє» інструментарієм дослідження механізмів зовнішнього управління цим процесом. Висновки. Емоційний стан студента-вокаліста може спрямовуватись як на мобілізацію його внутрішніх ресурсів для досягнення поставленої мети, так і на їх демобілізацію. Самоконтроль атрибутів контролю, їх самооцінювання та самокорекція є функціональними складовими цілісного процесу саморегуляції емоційного стану студента-вокаліста. Першим критерієм оцінювання саморегуляції емоційного стану студента-вокаліста виступає ступінь інтенсивності емоцій під час виконання музичного твору у звичних та емоціогенних умовах, а другим — досконалість сформованих умінь саморегуляції його власного емоційного стану. Якщо перший критерій віддзеркалюється показниками за такими параметрами, як адекватність його емоційної реакції на художньо-образний зміст вокального твору та емоційна «насиченість» мелодико-інтонаційних ліній цього твору, то другий — показниками за параметрами, які надають змогу визначити не тільки точність інтонування висоти звуку і точність виконання метро-ритмічних малюнків у вокальному творі, а й надійність відтворення авторського тексту.