Визначення компетентностей майбутніх магістрів педагогічних спеціальностей щодо проєктування безпечного освітнього середовища на основі стандарту вищої освіти - Федьків, Ольга Юріївна; Ієвлєв, Олександр Миколайович (Педагогічна Академія: наукові записки, 2025)
У статті розглянуто проблему підготовки майбутніх магістрів педагогічних спеціальностей до проєктування безпечного освітнього середовища шляхом визначення відповідних компетентностей на основі стандарту вищої освіти. Мета. Визначити компетентності, необхідні майбутнім магістрам педагогічних спеціальностей для ефективного проєктування безпечного освітнього середовища, на основі аналізу положень стандарту вищої освіти та сучасних підходів до професійної підготовки педагогів. Методи. Вивчення та аналіз наукових джерел для розкриття сутності теоретико-методичних підходів до проблеми дослідження; теоретичне узагальнення і систематизація, за допомогою яких було охарактеризовано проблемне поле дослідження, порівняльний аналіз для співвіднесення компетентностей освітньо-професійної програми з компонентами безпечного освітнього середовища; структурно-компонентний аналіз для уточнення змісту компетентностей, що визначаються; узагальнення отриманих результатів. Результати. Встановлено, що безпечне освітнє середовище закладу вищої освіти є багатокомпонентною системою, яка включає безпеково-інфраструктурний (фізичний аспект), психолого-соціальний (психологічний, соціокультурний, екологічно-інклюзивний та здоров’язбережувальний аспекти), цифрово-інформаційний (цифровий аспект) та організаційно-ціннісний (організаційно-правовий і патріотично-громадянський аспекти) компоненти. У результаті здійсненого співвіднесення компетентностей освітньо-професійної програми «Освітні, педагогічні науки», розробленої на основі Стандарту вищої освіти України для спеціальності «Освітні, педагогічні науки», із визначеними компонентами безпечного освітнього середовища було підтверджено їхню змістову релевантність і структурну узгодженість, оскільки закладені в програмі загальні та фахові компетентності корелюють зі змістом кожного компонента безпечного освітнього середовища. Було конкретизовано зміст і склад компетентностей, необхідних майбутнім магістрам для ефективного проєктування безпечного освітнього середовища, а також окреслено їхню функціональну приналежність до відповідних компонентів, що забезпечує цілісність і системність професійної підготовки здобувачів освіти. Висновки. Проведене дослідження дало змогу концептуально окреслити значення компетентнісного підходу у підготовці майбутніх магістрів педагогічних спеціальностей до проєктування безпечного освітнього середовища. Запропонована система компетентностей узгоджується із сучасними вимогами до професійної діяльності педагогів і забезпечує здатність здобувачів освіти враховувати комплекс ризиків, потреб та ресурсів освітнього простору. Отримані результати можуть бути покладені в основу розроблення змістових модулів, спрямованих на формування в магістрантів умінь проєктувати безпечне освітнє середовище. Інтеграція таких модулів в освітню програму сприятиме її змістовому оновленню, забезпечить узгодженість підготовки за визначеними компетентностями та слугуватиме методичною основою для подальшого вдосконалення професійної підготовки майбутніх педагогічних фахівців.