Аналіз професійних компетентностей викладачів фізичного виховання в умовах модернізації вищої освіти Китаю - Трачук, Сергій Васильович; Пальчук, Марія Борисівна; Холодова, Ольга Світозарівна; Луо, Сяньюй (Педагогічна Академія: наукові записки, 2026)
Анотанія. Мета дослідження – здійснити комплексний аналіз рівня сформованості професійних компетентностей викладачів фізичного виховання в умовах модернізації вищої освіти Китайської Народної Республіки та визначити пріоритетні напрями їх подальшого розвитку відповідно до державних стратегічних орієнтирів. Методи. У дослідженні використано аналіз нормативно-правових документів КНР і міжнародних рекомендацій, узагальнення сучасних наукових джерел, метод операціоналізації компетентностей, анкетування викладачів фізичного виховання, статистичну обробку результатів із застосуванням критерію χ² для перевірки значущості розподілу відповідей за чотирирівневою шкалою (A–D). Результати. Сформовано інтегровану структуру професійних компетентностей, що поєднує методичний, психофізіологічний, інклюзивний, здоров’язбережувальний, цифровий та аксіологічний компоненти. За результатами емпіричного оцінювання встановлено домінування високого та достатнього рівнів за більшістю компетентностей (69–79 % позитивних відповідей). Найвищі показники зафіксовано щодо компетентностей, пов’язаних із проєктуванням і оцінюванням освітнього процесу, розумінням психомоторного розвитку та біологічних основ рухової активності (до 79 % позитивних відповідей; p < 0,01). Виявлено статистично значущу перевагу рівнів A та B за всіма блоками дослідження. Водночас компетентності, пов’язані з інклюзивною практикою та організацією додаткової фізкультурно-спортивної діяльності, характеризуються відносно нижчими сумарними показниками (69–70 %), що свідчить про наявність резервів професійного зростання. Висновки. Отримані результати підтверджують відповідність визначеного переліку компетентностей сучасним вимогам модернізації вищої освіти Китаю та засвідчують достатній рівень професійної готовності викладачів фізичного виховання. Водночас встановлено необхідність посилення інклюзивного та цифрового складників, розвитку позааудиторної активності й системи безперервного професійного вдосконалення. Запропонований підхід до комплексного оцінювання компетентностей може бути використаний для моніторингу якості підготовки педагогічних кадрів у контексті реалізації стратегії «Healthy China 2030».