Гендерна полеміка в сучасній англійській мові. Гендерно-чутливі слова - Сіладі, Василь Васильович (Педагогічна Академія: наукові записки, 2026)
Анотація. У статті досліджується феномен гендерно-чутливої мови в сучасній англійській мові з лінгвістичної та соціолінгвістичної перспектив із акцентом на її історичному розвитку, теоретичних засадах, сучасних трансформаціях та педагогічних наслідках. Метою дослідження є визначення того, як гендерно-інклюзивні форми функціонують у сучасній англійській мові, як вони сприймаються молодим поколінням мовців, а також яку роль відіграє освіта в їхньому поширенні та нормалізації. Дослідження поєднує теоретичний аналіз та емпіричне розшукування. Теоретичний компонент включає критичний огляд лінгвістичних та феміністичних праць, присвячених питанням мови та гендеру, андроцентризму, теорії дискурсу та мовної реформи. Особлива увага приділяється нещодавнім академічним публікаціям за останні п’ять років, що стосуються практик інклюзивної мови. Емпіричний компонент ґрунтується на структурованому анкетуванні, проведеному серед студентів університетів. Для аналізу обізнаності, частоти вживання, контекстуальних варіацій та ставлення до форм гендерно-чутливої мови були використані кількісні та якісні методи. Результати демонструють, що гендерно-чутлива мова в англійській мові більше не є маргінальною, а дедалі більше інтегрується в академічний та професійний дискурс. Займенник singular they (однина «вони»), почесне звертання Mx. та гендерно-нейтральні назви професій (наприклад, firefighter, chairperson) визнаються більшістю респондентів. Хоча систематичне вживання залишається залежним від контексту, ставлення до інклюзивної мови є переважно позитивним. Рівень обізнаності корелює з академічним підґрунтям та впливом цифрових медіа. Результати підтверджують, що мова відображає ширші соціокультурні трансформації на шляху до рівності та інклюзивності. Гендерно-чутлива мова є не просто лексичною інновацією, а структурним зсувом мовних норм під впливом рухів за соціальну справедливість, інституційної політики та зміни поколінь. Її педагогічна інтеграція є необхідною для сталого впровадження. Подальші дослідження потрібні для вивчення довгострокової нормативної стабілізації, кроскультурних порівнянь та когнітивного впливу інклюзивних лінгвістичних форм.