Академічна доброчесність у контексті використання ChatGPT та інших генеративних AI-систем у наукових дослідженнях студентів - Комлик, Наталія Іванівна; Михаськова, Марина Анатоліївна; Красильникова, Ірина Валеріївна (Педагогічна Академія: наукові записки, 2026)
Інтеграція генеративних систем штучного інтелекту в освітньо-науковий простір зумовлює трансформацію практик виконання здобувачами освіти наукових робіт та водночас актуалізує проблему дотримання принципів етичної відповідальності, авторства й обґрунтованості результатів. Застосування інструментів автоматизованого генерування тексту змінює характер навчально-дослідної діяльності, що породжує нові виклики для забезпечення прозорості й об’єктивності академічного оцінювання. Метою статті є аналіз етичних і нормативних аспектів застосування генеративних систем штучного інтелекту в наукових дослідженнях здобувачів, а також виявлення викликів і перспектив дотримання принципів академічної доброчесності в освітньому процесі. Методи. У дослідженні застосовано теоретичне узагальнення, порівняльний аналіз, систематизацію наукових джерел, а також проаналізовано міжнародні рекомендації та нормативні документи, які регламентують використання цифрових інструментів у вищій освіті. Додатково застосовано елементи контент-аналізу для виявлення типових порушень і суперечностей у разі залучення генеративних технологій під час виконання здобувачами освіти наукових робіт. Результати.З’ясовано, що інтеграція систем штучного інтелекту, з одного боку, підвищує ефективність навчально-дослідної діяльності, а з іншого – породжує ризики некоректного запозичення, підміни авторства та формального виконання дослідницьких завдань. Обґрунтовано необхідність чіткого розмежування допоміжних і неприпустимих форм застосування інструментів штучного інтелекту, а також формування в здобувачів навичок відповідального використання цифрових ресурсів у науковій роботі. Висновки. Доведено, що забезпечення академічної доброчесності в умовах поширення генеративних систем штучного інтелекту потребує оновлення внутрішніх регламентів закладів вищої освіти, уніфікації вимог до оформлення результатів досліджень і посилення освітнього складника, спрямованого на розвиток етичної культури наукової діяльності. Результати дослідження можуть слугувати основою для вдосконалення політик університетів у сфері цифрової етики.