Упровадження моделі соціально - емоційного навчання у закладах вищої освіти України - Дацків, Ольга Павлівна; Чорній, Раїса Петрівна (Педагогічна Академія: наукові записки, 2026)
Анотація. Мета. Дослідження спрямоване на теоретичне обґрунтування та концептуалізацію моделі впровадження соціально-емоційного навчання у закладах вищої освіти України, що функціонують в умовах війни, інституційної трансформації та європейської інтеграції. У статті розглянуто суперечність між зростаючою потребою системної соціально-емоційної підтримки в університетах і відсутністю моделі соціально-емоційного навчання, адаптованої до національних соціально-політичних реалій та пріоритетів повоєнного відновлення. Методи. У дослідженні застосовано теоретичне моделювання, системний огляд наукових джерел, порівняльний аналіз моделей соціально-емоційного навчання, а також контекстуальний аналіз освітньої політики у сфері вищої освіти України. Результати. Аналіз засвідчив, що наявні програми соціально-емоційного навчання переважно орієнтовані на середню освіту та потребують адаптації до особливостей здобувачів вищої освіти. Українські дослідження демонструють зростання інтересу до розвитку соціально-емоційних компетентностей у здобувачів вищої освіти, однак залишаються фрагментарними та не забезпечують їх системної інтеграції на інституційному рівні. Запропонована модель охоплює чотири взаємопов’язані компоненти: інтеграцію соціально-емоційних компетентностей у навчальні програми; професійний розвиток науково-педагогічних працівників; механізми активного залучення здобувачів освіти; стратегічне управління із системами моніторингу та оцінювання. Очікувані результати застосування цієї моделі включають покращені результати навчання, розвиток психологічної стійкості, соціальної згуртованості та посилення інституційної адаптивності. Висновки. Запропонована модель формує теоретично обґрунтовану основу для інтеграції соціально-емоційних компетентностей в управління та практику закладів вищої освіти. Вона може сприяти сталим інституційним трансформаціям, підвищенню добробуту здобувачів освіти та довгостроковій суспільній стійкості. Подальші дослідження мають бути спрямовані на емпіричну перевірку моделі та розроблення контекстно - чутливих інструментів оцінювання її ефективності та масштабованості.