Критерії валідності педагогічних дослідженнь із застосуванням змішаних методів: досвід Канади та США - Лавриш, Юліана Едуардівна (Педагогічна Академія: наукові записки, 2026)
Анотація: У третій декаді XXI століття дослідження змішаних методів остаточно утвердилися у статусі «третього методологічного руху» в педагогічних науках, пропонуючи інтегровані підходи до вивчення складних соціально-освітніх явищ. Метою цієї статті є здійснення комплексного порівняльного аналізу концептуальних рамок, інституційних механізмів та практичних інструментів забезпечення якості педагогічних досліджень у Канаді та Сполучених Штатах Америки. Дослідження спрямоване на виявлення шляхів подолання проблеми «методологічного марнотратства» ¬ явища, при якому зростання кількості публікацій супроводжується зниженням уваги до фундаментальних питань валідації та інтеграційної цілісності дослідницьких проєктів. Особлива увага приділяється тому, як національні академічні традиції впливають на формування стандартів доказовості в освіті. Методи. Методологічну основу роботи становить системний підхід та компаративний аналіз стратегій забезпечення якості. В основу дослідження покладено критичний огляд та синтез провідних валідаційних інструментів, зокрема Mixed Methods Appraisal Tool (MMAT), стандартів What Works Clearinghouse (WWC) та критеріїв провідного профільного видання Journal of Mixed Methods Research (JMMR). Джерельною базою послужили результати найновіших систематичних методологічних оглядів, що дозволило порівняти емпіричні дані щодо стану педагогічних досліджень у двох північноамериканських країнах. Результати. У ході дослідження виявлено, що попри спільні глобальні виклики, канадське та американське академічні середовища мають суттєві відмінності в підходах дооцінювання якості педагогічних досліджень. Встановлено, що в США домінує прагматична парадигма, де акцент зміщується в бік жорсткої стандартизації та використання результатів для формування державної освітньої політики через інструменти на кшталт WWC. Натомість канадська дослідницька традиція демонструє вищий рівень чутливості до соціальної справедливості, інклюзивності та деколонізаційних методологій, що відображається у гнучкішому застосуванні валідаційних інструментів Виявлено критичний розрив між теоретичними вимогами до «інтеграції» якісного та кількісного компонентів та реальною практикою публікацій, де змішування методів часто залишається поверхневим. Аналіз оглядів джерел підтверджує, що значна частина авторів ігнорує формальні процедури тріангуляції та мета-висновків, що ставить під сумнів валідність отриманих результатів. Висновки. Зроблено висновок, що попри експоненціальне зростання популярності змішаних методів досліджння, рівень формальної методологічної валідації та критичної рефлексії в педагогічних дослідженнях залишається недостатнім. Доведено, що розбудова інтенсивного діалогу між канадськими та американськими дослідницькими школами є необхідною умовою для підвищення якості освітньої доказової бази. Впровадження жорстких протоколів оцінки якості та розвиток метакогнітивної культури дослідників дозволять мінімізувати методологічні ризики та забезпечити стійкість наукових висновків. Перспективи подальших розвідок вбачаються у розробці уніфікованих, але контекстуально чутливих критеріїв оцінки якості педагогічних досліджень, які б враховували етичні та соціальні виміри сучасної освіти в умовах глобальних трансформацій.