Розвиток критичного мислення майбутніх фахівців через взаємодію з великими мовними моделями у змішаному навчанні - Погоріла, Світлана Григорівна; Новицька, Дарія Євгенівна; Берестовой, Іван Олегович (Педагогічна Академія: наукові записки, 2026)
Актуальність дослідження. Цифровізація освіти актуалізує проблему формування здатності до обґрунтованого оцінювання інформації та прийняття рішень у процесі професійної підготовки.Інтеграція інтелектуальних систем опрацювання природної мови у змішаний формат навчання розширює можливості організації пізнавальної діяльності та підсилює значення педагогічного супроводу. Взаємодія здобувачів освіти з цифровими інструментами аналітичного характеру сприяє переходу від репродуктивних дій до осмисленого аналізу, аргументації та рефлексії. Метою дослідження є обґрунтування особливостей розвитку критичного мислення майбутніх фахівців у процесі використання інтелектуальних мовних систем у поєднанні очного й дистанційного навчання та визначення педагогічних умов підвищення результативності цього процесу. Методи. Застосовано аналіз і синтез наукових джерел (зокрема праць із цифрової трансформації освіти та формування критичного мислення у професійній підготовці) для уточнення категоріального апарату, порівняльний аналіз практик використання цифрових технологій у професійній освіті, узагальнення педагогічного досвіду впровадження інтелектуальних систем, елементи систематизації для виокремлення ключових характеристик навчальної взаємодії за критеріями ефективності формування критичного мислення та рівня інтеграції цифрових інструментів у навчальний процес. Результати. Визначено дидактичні можливості інтелектуальних мовних систем у розвитку критичного мислення.Встановлено, що їх використання активізує процеси інтерпретації, аргументованого висловлення, перевірки достовірності відомостей і самоконтролю результатів навчальної діяльності. Обґрунтовано доцільність поєднання самостійної роботи здобувачів освіти з цілеспрямованим педагогічним супроводом. Виокремлено чинники результативності: застосування проблемно орієнтованих завдань, регламентація використання цифрових інструментів, розвиток цифрової грамотності та рефлексивної діяльності. Висновки. Використання інтелектуальних мовних систем у поєднанні очного й дистанційного навчання забезпечує розвиток критичного мислення майбутніх фахівців за умови науково обґрунтованої організації освітнього процесу. Подальші дослідження доцільно спрямувати на емпіричну перевірку визначених положень і розроблення практичних рекомендацій для професійної підготовки з урахуванням сформульованих педагогічних умов.