Шляхи творчого використання конструктивних ідей освіти дорослих країн Балтії в умовах сучасного розвитку освіти дорослих України - Ващенко, Віктор Вікторович (Педагогічна Академія: наукові записки, 2026)
Актуальність статті зумовлена необхідністю формування та дієвого впровадження в Україні системи освіти для дорослих в умовах війни та післявоєнної відбудови, а також із врахуванням євроінтеграційних процесів. Мета. Стаття присвячена аналізу теоретичних засад та практичного досвіду розбудови систем освіти дорослих у країнах Балтії з метою виявлення конструктивних ідей, релевантних для сучасної освітньої політики України. Дослідження спрямоване на обґрунтування шляхів адаптації балтійських моделей управління, фінансування та законодавчого регулювання андрагогічної сфери в умовах воєнного стану та повоєнного відновлення України, що вимагає швидкої перепідготовки кадрів, соціальної адаптації внутрішньо переміщених осіб та ветеранів і ветеранок. Методи. У дослідженні застосовано сукупність загальнонаукових і спеціальних методів: системний підхід до аналізу нормативно-правової бази; порівняльно-педагогічний метод для зіставлення стратегій навчання протягом життя Латвії, Литви і Естонії; контент-аналіз документів. Результати. Доведено, що країни Балтії демонструють передові підходи в цифровізації та гнучкості навчання. Встановлено, що в Латвії ключовим успіхом є впровадження індивідуальних навчальних рахунків (ILA) та платформи STARS. У Литві виокремлено досвід законодавчого закріплення професії андрагога та створення механізмів валідації неформальної освіти, що дозволяє визнавати компетентності, здобуті поза межами закладів освіти. Щодо Естонії, то наголошено на інноваційній моделі мікрокваліфікацій і мікроакредитації, яка базується на прогностичному аналізі ринку праці. Порівняльний аналіз засвідчив, що ефективність балтійських систем базується на синергії держави, бізнесу та громадських асоціацій. Висновки. Конструктивне використання досвіду країн Балтії в Україні потребує сформованої законодавчої бази, впровадження системи мікрокваліфікацій та неформальної освіти, цифровізації доступу до освітніх послуг через національні платформи (аналог «Дії»). Підкреслено роль «Української асоціації освіти дорослих» як дієвого суб’єкта інтеграції в європейський освітній простір. Обґрунтовано, що адаптація балтійських стратегій сприятиме не лише професійній конкурентоспроможності населення, а й забезпечить емоційний комфорт і соціальну стабільність українського суспільства в умовах сучасних трансформацій.