ТЕОРЕТИЧНЕ ОБҐРУНТУВАННЯ ДИДАКТИЧНИХ УМОВ ФОРМУВАННЯ ІНФОРМАЦІЙНО-ЦИФРОВОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ МАЙБУТНІХ МАГІСТРІВ-МЕНЕДЖЕРІВ ОСВІТИ - Єфіменко, Олена Володимирівна (Педагогічна Академія: наукові записки, 2026)
Мета статті полягає у науковому обґрунтуванні теми «Теоретичне обґрунтування дидактичних умов формування інформаційно-цифрової компетентності майбутніх магістрів-менеджерів освіти» у контексті модернізації сучасної освіти, компетентнісної парадигми та потреби у поєднанні теоретичних положень із практичними механізмами педагогічної діяльності. Предметом аналізу є сукупність дидактичних умов, що забезпечують розвиток інформаційно-цифрової компетентності в процесі професійної підготовки майбутніх менеджерів освіти, що розглядається як багатовимірний процес, у якому взаємодіють цілі, зміст, методи, організаційні форми, ціннісні орієнтири, способи комунікації та критерії оцінювання результатів. Методи дослідження: аналіз нормативних документів і наукових джерел, порівняння цифрових рамок, систематизація понять, моделювання, узагальнення й теоретична інтерпретація. Застосування зазначених методів дало змогу зіставити різні підходи, виявити їхні сильні й проблемні сторони, визначити поняттєве поле дослідження та запропонувати авторську логіку розгортання педагогічного процесу. Результати дослідження полягають у тому, що компетентність майбутнього магістра-менеджера освіти має формуватися через професійно контекстуалізовані цифрові завдання, управлінські кейси, цифрове середовище й рефлексивно-оцінювальне портфоліо. Уточнено зміст базових понять, розкрито внутрішні зв’язки між метою, змістом, методами і результатами, визначено умови, за яких досліджуване явище набуває не епізодичного, а системного характеру. Наголошено на значенні рефлексії, поступовості, індивідуалізації, співпраці, методичної підготовленості педагогів та відповідності навчальних дій реальним потребам здобувачів освіти. Висновки. Запропоновані дидактичні умови утворюють систему, яка поєднує мотиваційно-ціннісний, когнітивний, операційно-діяльнісний та рефлексивно-прогностичний компоненти компетентності. Перспективи подальших досліджень пов’язані з емпіричною перевіркою запропонованих положень, розробленням діагностичного інструментарію, створенням методичних матеріалів і вивченням ефективності моделі в різних освітніх середовищах.