Прогностичний аналіз тенденцій розвитку вищої освіти України в повоєнний період - Шихненко, Катерина Іванівна; Борисенко, Карина Юріївна; Ковтюх, Лідія Миколаївна (Педагогічна Академія: наукові записки, 2025)
Система вищої освіти України зазнає глибоких трансформацій, спричинених збройним конфліктом. Війна призвела до руйнування матеріально-технічної бази закладів вищої освіти, масової міграції студентів та викладачів, скорочення бюджетного фінансування та погіршення психологічного стану учасників освітнього процесу. Метою дослідження є визначення ключових напрямів трансформації системи вищої освіти з урахуванням сучасних викликів та майбутніх потреб суспільства. Методи. Для реалізації поставленої мети використано методи системного аналізу, порівняльного дослідження світового досвіду відновлення освітніх систем після криз, а також сценарного моделювання можливих траєкторій розвитку. Дослідження базується на аналізі сучасного стану вищої освіти України, інформації про демографічні та економічні тенденції, а також нормативних документів у сфері освіти. Результати роботи містять ідентифікацію основних викликів: скорочення кількості студентів, дефіцит фінансування, потреба в модернізації інфраструктури та адаптація до європейських стандартів. У дослідженні показано, що прискорене впровадження цифрових технологій (наприклад, Zoom, Moodle) під час дії воєнного стану дозволило зберегти доступність навчання по всій території України. Дослідження у сфері психології виявили високий рівень депресії (86%), тривожності (66%) і посттравматичний стресовий розлад (48%) серед студентів, що негативно позначається на їхній академічній успішності. Перспективи розвитку освітньої галузі пов’язані з міжнародною співпрацею, залученням грантів і фокусом на прикладних дослідженнях для потреб відбудови. Висновки. Вища освіта України має потенціал для відновлення та інтеграції до глобального простору завдяки цифровим рішенням, академічній мобільності й міжнародній співпраці. Науково-дослідна діяльність може відродитися через залучення грантів, розвиток прикладних досліджень і повернення молодих учених, що сприятиме інноваціям і підготовці кадрів для відбудови. Успіх залежить від модернізації інфраструктури, підвищення кваліфікації викладачів, психологічної підтримки та активізації наукового потенціалу, що зміцнить конкурентоспроможність університетів.