Констатувальний етап експерименту з підготовки майбутніх учителів музичного мистецтва і хореографії до реалізації мистецько-освітніх проєктів - Пен Лю (Педагогічна Академія: наукові записки, 2025)
У статті розглянуто педагогічну діагностику рівнів сформованості мотиваційно-ціннісного та когнітивно-цільового компонентів у проєктуванні мистецько-освітньої сфери, що знаходить найбільш суттєвий прояв у саморозвитку особистості через залучення до креативного середовища. Визначено критерії та показники означених компонентів, яким надана якісна та кількісна характеристика. Мотиваційно-ціннісний компонент – це якість знань про професію та усвідомлення її важливості для суспільства, позитивне ставлення до фаху (показники: інтерес та фахова спрямованість навчання; наявність потреби в саморозвитку в процесі мистецько-проєктної діяльності) та когнітивно-цільовий компонент – це обізнаність щодо інтеграційних способів, методів та новітніх технологій реалізації мистецьких проєктів (показники: знання про види і форми мистецько-освітніх проєктів, а також способами їх розробки; здатність до інтегрування та комбінування мистецьких знань з урахуванням поставлених проєктивних цілей). У процесі педагогічної діагностики означено рівні сформованості підготовленості майбутніх учителів музики і хореографії до реалізації мистецько-освітніх проєктів: творчий, достатній, відтворювальний та вихідний. Визначено, що вихідний рівень характеризується відсутністю проявів бажання реалізовувати мистецькі проєкти, низьким усвідомленням цілей проєктної діяльності; відтворювальний рівень передбачає сформованість фрагментарних знань, які студенти не можуть втілити в практичній діяльності; достатній рівень характеризується слабким проявом індивідуального творчого стилю, але в студентів присутня цілеспрямованість, усвідомлення основних виконавських компетенцій, уміння переносити теоретичні знання в практичну діяльність; творчий рівень показує сформованість індивідуального творчого стилю та чітку професійну спрямованість.