Етапи та особливості UX проєктування електронних освітніх ресурсів - Мосіюк, Олександр Олександрович (Педагогічна Академія: наукові записки, 2025)
В умовах стрімкого розвитку цифрових технологій важливим напрямом сучасної педагогічної науки є коректне впровадження у освітній процес відповідних програмних комплексів, зокрема й ЕОР. Це неможливо реалізувати без деталізованого планування взаємодії користувачів з інформаційно-комунікаційними засобами навчання саме під час їх розробки. Разом з тим, матеріали, які досліджувалися під час вивчення науково-педагогічних джерел, вказують про недостатню розробленість цієї теми у вітчизняній науковій думці. У цьому контексті визначальною метою статті стало розкриття важливих моментів UX проєктування електронних освітніх ресурсів, а методологічною основою проведеного дослідження було обрано системний аналіз. Таким чином, у статті детально розкривається сутність поняття UX проєктування та визначається його місце і значення при створенні сучасних програмних продуктів. Окремо приділяється увага опису ключових етапів планування взаємодії користувачів з освітніми програмами. Зосереджується увага на тому, що проєктування досвіду взаємодії людини з програмою може відбуватися не тільки з допомогою класичного графічного інтефейсу, а й з використанням голосових команд або ж спеціалізованих рухів чи жестів у просторі. Тобто такий фактор має обов’язково враховуватися під час створення цифрових програмних рішень, у тому числі й для освіти. Значна частина роботи присвячена розкриттю визначальних особливостей UX проєктування електронних освітніх ресурсів у порівнянні з комерційними продуктами. Вказуються основні категорії користувачів, відмінності у визначенні мети створення таких цифрових рішень, загальні підходи до організації навігації у системі та й, загалом, способів взаємодії з такими програмами. У зв’язку з поширенням технологій штучного інтелекту також акцентується увага на важливості визначення його місця та ролі у забезпеченні якісного освітнього процесу вже на етапі створення електронних ресурсів. Наведений приклад з аналізом узагальнених систем керування навчанням доповнює представлений у статті матеріал. У висновках підсумовуються результати та вказуються на напрями подальших досліджень з цієї тематики.