Проєктування освітнього процесу як теоретико-педагогічна проблема - Биков, Аллен Валерійович (Педагогічна Академія: наукові записки, 2025)
Анотація: Проєктування є компонентом педагогічної діяльності, що гармонійно поєднує теоретичні засади дидактики та ціннісні орієнтири освіти. Саме проєктування освітньої діяльності дозволяє не лише створювати нові освітні продукти, а й оптимізувати вже існуючі, забезпечуючи їх відповідність сучасним вимогам. Мета дослідження – розкрити зміст проєктування освітнього процесу та визначити орієнтири його реалізації в умовах цифрової трансформації освіти. Для досягнення поставленої мети використано такі методи: теоретичний аналіз, порівняльний метод, метод узагальнення. Результати. Проаналізовано відмінності між поняттями «дидактичне проєктування», «освітнє проєктування» та «проєктування освітнього процесу», що часто вживаються як синоніми. Обґрунтовано, що у контексті цифрової трансформації освіти педагогічне проєктування набуває нових смислів і форм, зокрема вимагає інтеграції цифрових інструментів, інноваційних педагогічних стратегій, що відкриває нові можливості для індивідуалізації навчання, підвищення його якості та ефективності. Розглянуто послідовні етапи реалізації технологічного підходу в проєктуванні освітнього процесу, що забезпечує прозорість функціонування педагогічних технологій. Виокремлено дидактичні засади впровадження педагогічного проєктування в освітній процес в умовах цифровізації. Акцентовано увагу на гнучкості, адаптивності проєктування освітнього процесу в умовах неформальної освіти, його орієнтації на потреби особистості. Водночас відсутність чітких нормативів і стандартів створює труднощі в забезпеченні якості та результативності освітніх програм. Це вимагає розробки універсальних принципів проєктування для різних типів освіти. Наведено чинники, зумовлені динамічними змінами у сучасному суспільстві, що впливають на еволюцію професійної освіти та проєктування освітнього процесу. Висновки. Успішна реалізація проєктування освітнього процесу можлива за умови методологічної єдності, нормативної гнучкості, розвитку проєктної культури та підтримки інноваційних ініціатив у професійному середовищі.