Вплив гібридних форматів навчання на розвиток soft skills та професійну ідентичність здобувачів вищої освіти - Воронкова, Алла Анатоліївна; Головко, Ірина Олексіївна; Дещенко, Олександр Миколайович (Педагогічна Академія: наукові записки, 2025)
Сучасна система вищої освіти перебуває на шляху трансформації, зумовленої цифровізацією та необхідністю підготовки фахівців, здатних ефективно реагувати на динамічні зміни в соціально-економічному середовищі. Тому актуалізується потреба переосмислення форматів організації освітнього процесу та посилення ролі м’яких навичок (soft skills) як компонентів професійної компетентності. Метою статті є теоретичне обґрунтування та узагальнення впливу гібридних форматів навчання на розвиток м’яких навичок і вибудовування професійної ідентичності здобувачів вищої освіти в умовах цифрової трансформації освітнього простору. У статті уточнено сутність поняття «гібридне навчання» як інтегрованої форми освітньої взаємодії, що поєднує очні та онлайн-компоненти, а також орієнтується на принципи гнучкості, персоналізації та саморегуляції освітньої діяльності. Методологічну основу дослідження становлять системний, компетентнісний і діяльнісний підходи, що дозволяють розглядати розвиток soft skills у взаємозв’язку з професійним становленням особистості. Використано методи порівняльного аналізу, узагальнення наукових джерел, контент-аналіз міжнародних досліджень, а також елементи педагогічного моделювання. Отримані результати свідчать, що гібридні освітні середовища сприяють формуванню таких ключових м’яких навичок, як критичне мислення, адаптивність, комунікація, командна взаємодія і цифрова компетентність. Виявлено, що залучення здобувачів вищої освіти до гнучких форматів навчання, зокрема участь у командних проєктах і онлайн-дискусіях, стимулює розвиток саморефлексії, формує усвідомлення власної ролі та ціннісних орієнтацій, що сприяє становленню їх фахової ідентичності. Виявлено кореляцію між рівнем розвитку soft skills і ступенем професійного самовизначення здобувачів освіти. У висновкахзазначено, що ефективність гібридного навчання визначається не лише технологічними аспектами, а передусім педагогічним дизайном, орієнтованим на інтеграцію розвитку soft skills у зміст і методи підготовки майбутніх фахівців. Перспективним вектором майбутніх досліджень має стати розроблення діагностичного інструментарію для оцінювання рівня сформованості м’яких навичок і компонентів професійної ідентичності у здобувачів освіти, які навчаються за гібридною моделлю.