Методика експериментальної перевірки моделі формування цифрової компетентності фахових молодших бакалаврів - Бубній, Сергій Михайлович (Педагогічна Академія: наукові записки, 2025)
Анотація: Стаття присвячена одній з актуальних проблем професійної освіти - розробці валідного інструментарію для перевірки ефективності формування цифрової компетентності (ЦК) у майбутніх фахівців. Мета. Стаття присвячена вирішенню науково-практичної задачі - теоретичному обґрунтуванню та детальному опису методики педагогічного експерименту. Методика розроблена для перевірки ефективності авторської моделі формування цифрової компетентності (ЦК) у специфічної категорії здобувачів - фахових молодших бакалаврів спеціальності «Професійна освіта (Цифрові технології)». Методи. Дослідження спирається на комплекс загальнонаукових та емпіричних методів. Серед яких ключовими є теоретичний аналіз, системно-структурний аналіз, моделювання та проектування. Для перевірки робочої гіпотези застосовано методи педагогічного експерименту (констатувальний, формувальний, контрольний етапи). Результати. Насамперед, у статті розкрито специфіку підготовки фахівців 015.39. Що полягає в їхній унікальній дуальності (фахівець з цифрових технологій та педагог професійного навчання). З огляду на це, обґрунтовано авторську чотирикомпонентну модель формування ЦК (мотиваційно-ціннісний, когнітивно-професійний, операційно-діяльнісний, рефлексивно-прогностичний). Основну увагу приділено детальному опису самої методики експерименту, що охоплює три етапи (від діагностики вхідних рівнів до оцінки приросту). Та розробленого діагностичного інструментарію, що включає критерії, показники та рівні сформованості ЦК. Крім того, визначено ключові педагогічні умови, необхідні для реалізації моделі: інтегроване цифрове освітнє середовище, дуально-орієнтований зміст та проектні методи навчання. Висновки. Запропонована методика педагогічного експерименту є науково обґрунтованою та валідною для перевірки ефективності моделі формування ЦК у майбутніх фахових молодших бакалаврів. Вона враховує специфіку їхньої дуальної підготовки, узгоджується з європейськими рамками (зокрема DigComp) та національними стандартами професійної освіти. Описаний діагностичний інструментарій та критерії можуть бути використані в освітній практиці закладів фахової передвищої освіти для моніторингу та підвищення якості підготовки фахівців.