Теоретичні засади іншомовної підготовки майбутніх учителів природничо-математичних дисциплін: сучасний стан в Україні та світі - Кравчук, Тетяна Олександрівна (Педагогічна Академія: наукові записки, 2025)
Зростання ролі іншомовної комунікації в освіті та науці, посилення міждисциплінарних зв’язків і цифрова трансформація професійної підготовки майбутніх учителів природничо-математичного профілю актуалізують необхідність переосмислення підходів до мовної освіти. У сучасних умовах іншомовна підготовка вже не може обмежуватися формуванням загальних мовленнєвих умінь, адже потребує інтеграції з фаховими знаннями, цифровими інструментами та професійними компетентностями. Мета. Статтю присвячено теоретичному обґрунтуванню іншомовної підготовки майбутніх учителів природничо-математичних дисциплін, аналізу сучасного стану дослідження цієї проблематики в Україні та світі, а також визначенню провідних тенденцій і перспектив її розвитку в умовах глобалізації та цифрової трансформації освіти. Методи. Для досягнення поставленої мети застосовано комплекс теоретичних методів, як-от структурно-логічний аналіз, порівняльно-зіставний метод, систематизація наукових джерел, метод концептуального моделювання та елементи контент-аналізу сучасних освітніх практик. Використання цих методів забезпечило можливість узагальнити основні наукові підходи й виявити тенденції розвитку іншомовної підготовки викладачів природничо-математичного профілю. Результати. Обґрунтовано сутність іншомовної підготовки майбутніх учителів природничо-математичних дисциплін як інтегрованого, багатокомпонентного феномену, що включає методологічні, змістові та педагогічні виміри. Виявлено основні тенденції розвитку іншомовної підготовки майбутніх учителів природничо-математичного профілю, зокрема зростання ролі CLIL, EMI та ESP-підходів, посилення міждисциплінарності та розширення цифрових освітніх практик. Окреслено ключові напрями інноваційного розвитку, серед яких поглиблення інтеграції мовної та фахової підготовки, професійно-мовна практика, цифровізація навчального середовища та зміцнення компетентнісної парадигми. Висновки. Структурування теоретичних засад іншомовної підготовки майбутніх учителів природничо-математичного профілю дозволило визначити її ключові компоненти, окреслити логіку їх взаємодії та виокремити стратегічні напрями вдосконалення. Отримані результати мають практичне значення для модернізації змісту й методичного забезпечення освітніх програм та сприяють підвищенню якості професійно орієнтованої іншомовної освіти. Перспективи подальших наукових досліджень пов’язані з адаптацією міжнародного досвіду, вдосконаленням моделей інтегрованого навчання і розробленням практичних рекомендацій для підготовки сучасного вчителя природничо-математичного профілю.