Рефлексивно-цифрові практики розвитку комунікативної компетентності майбутніх учителів: педагогічний експеримент і результати - Власенко, Олег Олександрович (Педагогічна Академія: наукові записки, 2025)
Актуальність теми зумовлено потребою сучасної освіти у підготовці майбутніх учителів із високим рівнем комунікативної компетенції, здатних ефективно взаємодіяти з учнями та колегами. Метою дослідження є оцінювання ефективності цифрових рефлексивних практик – електронного портфоліо, відеорефлексії та мікроблогів – у формуванні професійної комунікативної компетенції здобувачів педагогічної освіти та їхнього впливу на розвиток усвідомленості й емоційної стабільності в педагогічній взаємодії. Методи. У межах дослідження застосовано комплекс методів: аналіз сучасних наукових практик цифрової рефлексії, педагогічне спостереження, анкетування, контент-аналіз цифрових матеріалів, самооцінювання студентів, зокрема порівняння результатів контрольної та експериментальної груп. Інструментарій дослідження забезпечив аналіз впливу окремих цифрових практик та їхнього поєднання на динаміку формування комунікативних і рефлексивних навичок. У результаті роботи виявлено, що системне використання електронного портфоліо, відеорефлексії та мікроблогу значно підсилює здатність студентів до усвідомленого аналізу власних педагогічних дій, удосконалює навички професійної комунікації та сприяє стабілізації емоційного стану під час взаємодії з учасниками освітнього процесу. Показано, що експериментальна група продемонструвала вищий рівень рефлексивності, краще вміння формулювати зворотний зв’язок і більшу впевненість у педагогічних ситуаціях. Найефективнішим виявилося інтегроване застосування трьох основних цифрових інструментів, що створило синергійний ефект для розвитку професійної комунікативної культури. У висновку зазначено, що рефлексивно-цифрові практики доцільно розглядати як результативний засіб формування базових компонентів комунікативної компетенції майбутніх учителів. Поєднання електронного портфоліо, відеорефлексії та мікроблогу дає змогу студентам переходити від поверхового самооцінювання до глибокої усвідомленої рефлексії, покращує емоційну саморегуляцію та підвищує якість педагогічної взаємодії. Результати дослідження підтверджують важливість інтеграції цифрових рефлексивних технологій у програми професійної підготовки педагогів, що відповідає актуальним викликам цифрової освіти XXI століття.