Принципи формування цифрового освітнього простору для підготовки педагогів професійного навчання - Юшин, Антон Андрійович; Борисова, Тетяна Миколаївна (Педагогічна Академія: наукові записки, 2026)
У статті розглядається проблема формування цифрового навчального простору в закладах вищої освіти в умовах інтенсивної цифрової трансформації освітньої сфери. Актуальність дослідження зумовлена переходом до концепції «Освіта 4.0», поширенням дистанційного та змішаного навчання, зростанням вимог до цифрової компетентності педагогів закладів професійної освіти, а також необхідністю педагогічно виваженого впровадження цифрових технологій в освітній процес. Обґрунтовано, що ефективність цифровізації визначається не стільки технічним забезпеченням, скільки системою педагогічних принципів, які забезпечують цілісність, результативність і безпеку цифрового освітнього середовища. Метою статті є теоретичне та науково-методичне обґрунтування педагогічних принципів формування цифрового освітнього простору, визначення його структурних компонентів, психолого-педагогічних засад функціонування та розроблення узагальненої моделі, придатної для використання у професійній освіті. Для досягнення поставленої мети використано методи аналізу, синтезу, систематизації наукових джерел, порівняльного аналізу, педагогічного моделювання та узагальнення. Результати. У процесі дослідження уточнено сутність поняття «цифровий освітній простір» як системно організованої інтеграції цифрових ресурсів, платформ, педагогічних методик і комунікаційних механізмів, що забезпечують навчальну діяльність, формування компетентностей та підтримку індивідуальних освітніх траєкторій. Визначено відмінності цифрового освітнього простору від електронного навчального середовища, акцентовано увагу на його педагогічній, психологічній, організаційній та безпековій складових. Систематизовано педагогічні принципи функціонування цифрового освітнього простору, серед яких ключовими визначено принципи науковості та педагогічної доцільності, інтерактивності та зворотного зв’язку, доступності та інклюзивності, персоналізації й адаптивності, академічної доброчесності, інформаційної безпеки та цифрової грамотності, практичної спрямованості. Обґрунтовано психолого-педагогічні умови ефективного цифрового навчання з урахуванням когнітивного навантаження, мотивації, цифрової взаємодії, соціалізації та психологічного комфорту здобувачів освіти. Зроблено висновок, що формування цифрового освітнього простору є комплексним педагогічним процесом, який потребує системного підходу, високої цифрової компетентності педагогів та інституційної підтримки. Окреслено перспективи подальших досліджень, пов’язані з інтеграцією штучного інтелекту, розвитком адаптивних платформ і використанням VR/AR-технологій у професійній підготовці.