Управління поведінкою в закладах освіти засобами позитивної поведінкової підтримки - Ганевіч, Софі Марі (Педагогічна Академія: наукові записки, 2026)
Анотація. Мета. Метою цієї статті є аналіз наукової літератури у сфері освіти щодо використання позитивної поведінкової підтримки в закладах освіти з метою інформування освітньої практики в Україні. Позитивна поведінкова підтримка є системним підходом до управління поведінкою, що становить виклик, у закладах освіти та ґрунтується на принципах прикладного аналізу поведінки. Хоча цей підхід є найбільш ефективним за умов упровадження на рівні всого закладу, окремі його елементи можуть успішно застосовуватися ізольовано. Однією з таких стратегій є використання правил для визначення поведінкових очікувань від учнів. Методи. Було проведено огляд міжнародної наукової літератури з акцентом на застосування позитивної поведінкової підтримки в закладах освіти та інших установах у Великій Британії. Досвід цієї країни було обрано у зв’язку з тим, що позитивна поведінкова підтримка відносно нещодавно почала впроваджуватися в закладах освіти без системної або загальнонаціональної підтримки. Етичні засади позитивної поведінкової підтримки полягають у покращенні якості життя осіб, які отримують послуги. Практика її реалізації може суттєво відрізнятися залежно від закладу. Оскільки застосування цього підходу ще не рекомендоване на рівні державної освітньої політики, воно з більшою ймовірністю відображає можливі шляхи впровадження в Україні. Результати. У дослідженні проаналізовано використання правил та поведінкових очікувань, умови їх успішного впровадження відповідно до наукових даних, а також теоретичні засади застосування правил. Запропоновано стратегії, спрямовані на зменшення кількості випадків поведінки, що становить виклик, а також на запобігання її виникненню. Висновки. Зроблено висновок, що позитивна поведінкова підтримка забезпечує концептуальну основу для підтримки учнів із поведінкою, що становить виклик, за умови належної підготовки педагогічних працівників у сфері прикладного аналізу поведінки, що дозволяє адаптувати практики до індивідуальних потреб учнів.