Розвиток дослідницької компетентності магістрів через використання інтелектуальних систем автоматизованого огляду літератури - Пономаревський, Станіслав Борисович; Міненок, Антоніна Олексіївна (Педагогічна Академія: наукові записки, 2026)
Метою статті є визначення педагогічного потенціалу інтелектуальних систем автоматизованого огляду літератури у формуванні дослідницької компетентності магістрів. У дослідженні розкрито актуальність переходу від традиційних методів науково-дослідної роботи до технологічно орієнтованих підходів у контексті цифровізації освіти та зростання обсягу наукової інформації. Висвітлено педагогічний потенціал інтеграції інтелектуальних систем у процеси пошуку, відбору й аналізу літератури, що дає змогу студентам ефективніше працювати із джерелами, удосконалювати навички критичного мислення, системного аналізу та міждисциплінарного узагальнення знань. Методологія роботи поєднує системний, діяльнісний та компетентнісний підходи, охоплює аналіз наукових джерел, порівняльний аналіз практик застосування автоматизованих систем у вищій освіті, контент-аналіз нормативно-правових документів та моделювання стратегій інтеграції інтелектуальних систем у навчальний процес магістрів. Результати дослідження показали, що впровадження інтелектуальних систем автоматизованого огляду літератури дає змогу оптимізувати процеси підготовки магістрів до виконання наукових завдань, підвищує ефективність пошуку й аналізу інформації, сприяє формуванню академічної доброчесності та навичок управління знаннями. Встановлено, що системне та методично обґрунтоване застосування таких технологій розширює можливості міждисциплінарної інтеграції знань, підтримує розвиток аналітичного й критичного мислення та забезпечує більш високий рівень самостійності студентів у науковій діяльності. Водночас акцентовано увагу на необхідності супроводу впровадження інтелектуальних систем методичними рекомендаціями щодо етичного та відповідального використання технологій, запобігання надмірній автоматизації процесів та дотримання академічної доброчесності. У висновках обґрунтовано доцільність розроблення інституційних політик та методичних стратегій щодо інтеграції інтелектуальних інструментів у систему наукової підготовки магістрів, що дає змогу підвищити її якість, сприяє розвитку дослідницьких компетентностей та посиленню конкурентоспроможності випускників у сучасному цифровому освітньому середовищі.