Класична та нечітка логіка у підготовці здобувачів освіти: методичний аспект аналізу соціально-правових норм - М'ячин, Валентин Георгійович (Педагогічна Академія: наукові записки, 2026)
У статті розкрито методичні можливості використання класичної та нечіткої логіки у підготовці здобувачів освіти на матеріалі соціально-правових норм. Обґрунтовано, що традиційне викладання навчальної дисципліни «логіка» переважно спирається на класичну бінарну модель мислення, у межах якої судження оцінюються через чітке розмежування істинного і хибного, дозволеного і забороненого, належного і неналежного. Водночас доведено, що аналіз реальних правових норм, зокрема положень Цивільного кодексу України, виявляє значну кількість оціночних категорій, які не можуть бути повністю пояснені лише засобами формальної логіки. До таких категорій належать справедливість, добросовісність, розумність, моральні засади суспільства, істотне значення, достатні підстави, звичайні обставини, невисока вартість, глибина фізичних і душевних страждань. Показано, що ці поняття мають градуальний характер і потребують інтерпретації з урахуванням контексту, обставин справи та ступеня прояву певної ознаки. У статті запропоновано використовувати положення Цивільного кодексу України як дидактичний матеріал для пояснення співвідношення чітких і нечітких логічних конструкцій. Зокрема, норми про фізичну особу, правоздатність, повну цивільну дієздатність, учасників цивільних відносин і способи захисту права розглянуто як приклади переважно чіткої логічної структури. Водночас норми про загальні засади цивільного законодавства, межі здійснення цивільних прав, самозахист, моральну шкоду, дрібні побутові правочини та достатні підстави для обмеження прав неповнолітньої особи проаналізовано як приклади нечітких правових понять. Доведено, що нечітка логіка не заперечує класичну логіку, а розширює її можливості, дозволяючи моделювати правові явища через ступені належності, шкали оцінювання та контекстно чутливі висновки. Запропонований підхід сприяє формуванню у здобувачів освіти логічної культури, критичного мислення, здатності до інтерпретації соціально-правових норм і розуміння меж формалізації правового міркування. Практична цінність дослідження полягає у можливості застосування запропонованих прикладів під час викладання тем про поняття, судження, умовиводи, правову аргументацію та оціночні категорії. Такий підхід посилює міждисциплінарний характер логічної освіти.